Melléklet a ………../2004. számú kormány-előterjesztéshez.

A Korm. rendelet

……/2004. (……) Korm. rendelete

a többciklusú, lineáris felsőoktatási képzési szerkezet bevezetésének egyes
szabályairól és az első képzési ciklus indításának feltételeiről

A kormány a több cikluson alapuló képzési rendszer megvalósulásának előkészítése érdekében a felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Ftv.) 72. §-ának d) pontjában és a 86. §-ban foglalt felhatalmazás alapján – a 129. §-ban meghatározottakat figyelembe véve – a következőket rendeli el.

I. A rendelet hatálya

1. §

(1)	E rendelet hatálya a Magyar Köztársaság területén működő, de az Ftv. 1. számú mellékletében felsorolt felsőoktatási intézményekre terjed ki.

(2)	E rendelet az egyházi egyetemek és főiskolák a hitéleti képzésére az Ftv. 114. §-ában meghatározott eltérésekkel terjed ki.

(3)	A 4. számú mellékletben felsorolt jogszabályokban meghatározott képesítési követelményeket, továbbá a felsőoktatási tanulmányi pontrendszer (kreditrendszer) bevezetéséről és az intézményi kreditrendszerek egységes nyilvántartásáról szóló 200/2000. (XI. 29.) Korm. rendeletben és a felsőoktatási alapképzési szakok képesítési követelményeinek kreditrendszerű képzéséhez illeszkedő kiegészítéséről szóló 77/2002. (IV. 14.) Korm. rendeletben foglaltakat, valamint a Magyar Akkreditációs Bizottság működéséről szóló 199/2000. (XI. 29.) Korm. rendeletben meghatározottakat e rendeletben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. 

II. Értelmező rendelkezések

2. §

E rendelet alkalmazásában: 

(1)	Többciklusú, lineáris képzési rendszer: az Ftv. hatálya alá tartozó, a felsőfokú szakképzést és szakirányú továbbképzést is magában foglaló képzési szerkezetben a Bolognai Nyilatkozattal összhangban lévő három, egymásra épülő főcikluson: alapképzésen, mesterképzésen és doktori képzésen alapuló képzési rendszer.

(2)	Szak: az alap (bachelor) fokozat vagy mester (magister) fokozat és egy adott szakképzettség megszerzéséhez szükséges elméleti és gyakorlati ismeretek, jártasságok és készségek egységes rendszerét biztosító, oklevél kiadásával záruló képzési program.

(3)	Alapszak: az 1. számú mellékletben felsorolt, alapképzésben indított, középiskolai végzettséget igénylő, alap (bachelor) fokozatot és szakképzettséget nyújtó szak.

(4)	Mesterszak: mesterképzésben indított, alapképzésben szerzett alap (bachelor) fokozatra épülő, mester (magister) fokozatot és szakképzettséget nyújtó szak.

(5)	Alapképzés: a többciklusú, lineáris képzési rendszer első képzési ciklusa, amelyben a megszerzett alap (bachelor) fokozat végzettséget tanúsít és szakképzettséget nyújt a munkaerőpiacon történő elhelyezkedéshez, továbbá felkészít a képzési rendszer második, mesterképzési ciklusába történő belépésre.

(6)	Mesterképzés: a többciklusú, lineáris képzési rendszer második képzési ciklusa, amelyben a megszerzett mester (magister) fokozat végzettséget tanúsít és szakképzettséget nyújt a munkaerőpiacon történő elhelyezkedéshez, továbbá felkészít a képzési rendszer harmadik, doktori képzési ciklusába történő belépésre. 

(7)	Osztatlan képzés: az 1. számú mellékletben felsorolt, középiskolai végzettséget igénylő, egységes szerkezetben folyó, ciklusokra nem tagolódó mester (magister) fokozattal záruló képzés.

(8)	Képzési terület: az Ftv. hatálya alá tartozó képzések tudományterülete és a szakmai tanulmányok irányultsága szempontjából hasonló vagy részben megegyező vonásokat mutató szakok összessége.

(9)	Képzési ág: egy képzési területhez tartozó alapszakok azon csoportja, amelyre a jelentkezés során a felsőoktatási intézménybe a felvétel történhet, és a képzés első vagy első két szemesztere részben vagy egészben közös ismeretanyagra épül. 

(10)	Az alapszak képzési és kimeneti követelményei: az alapszakot leíró mutatók, amelyek magukban foglalják a többciklusú, lineáris képzési rendszer első képzési ciklusában, az adott alap (bachelor) fokozatot nyújtó alapszakon megszerezhető, a mesterképzésre történő belépéshez szükséges, a szakmai sajátosságoktól független általános ismereteket és a szakképzettségnek megfelelő szakmai kompetenciákat (alkalmazási követelményeket), szakmai attitűdöket.

(11)	Szakirány: a szakképzettséggel egyidejűleg megszerezhető, a felsőoktatási intézmény hatáskörében, a tantervben meghatározott, a szakindítási eljárásban akkreditált, speciális irányban elmélyített szaktudás megszerzésére (specializációra) irányuló képzés. 

(12)	Szakképzettség: alap (bachelor) fokozattal vagy mester (magister) fokozattal egyidejűleg megszerezhető, az oklevélben szereplő, a szakma gyakorlására felkészítő szaktudás.

(13)	Képzésben érdekelt felsőoktatási intézmény: a 4. számú mellékletben felsorolt képesítési követelményeket meghatározó jogszabályok szerint, továbbá az Ftv. 1993. szeptember 1-je előtt – az adott egyetemi, illetve főiskolai szintű alapképzési szakon szakindítási engedélyt szerzett –, s a 2. számú mellékletben felsorolt, e rendelet hatályba lépésekor az alapszakok indítására kérelmet benyújtani jogosult felsőoktatási intézmény.

III. A több cikluson alapuló képzési szerkezet egyes követelményei

3. §

(1)	Alapszakon az alap (bachelor) fokozatot és a szakképzettséget legalább hároméves képzésben lehet megszerezni. 

(2)	Mesterszakon a mester (magister) fokozatot és a szakképzettséget legalább másfél éves, legfeljebb kétéves képzésben lehet megszerezni.

(3)	Alapfokozat a 3. számú melléklet 1. pontja szerinti, alapképzésben megszerezhető végzettségi szintet tanúsító fokozat.

(4)	Mesterfokozat: a 3. számú melléklet 2. pontja szerinti, mesterképzésben megszerezhető végzettségi szintet tanúsító fokozat.

(5)	A mester (magister) fokozatot eredményező képzés képzési ideje – figyelembe véve az adott képzési ágban az alap (bachelor) fokozat megszerzésének időtartamát – az öt évet csak indokolt esetben, igazolt nemzetközi gyakorlat, szakmai követelmények esetén haladhatja meg.

(6)	A felsőoktatási intézményekben alapképzés és mesterképzés az Ftv. 81. §-a (4) bekezdésében foglaltak szerint más oktatási formában is folyhat.

4. §

(1)	A felsőoktatási intézménybe, képzési ágra történő felvétel esetén a hallgatók a képzési ágon belül a közös képzési szakasz lezárása után vagy már a felvételre jelentkezéskor a felsőoktatási intézmény szabályzatában foglaltak szerint választanak szakot.

(2)	Az alapszakon az alap (bachelor) fokozat megszerzéséhez legalább 180, legfeljebb 240 kreditpontot; a mesterszakon a mester (magister) fokozathoz legalább 90, legfeljebb 120 kreditpontot, osztatlan képzésben legalább 300 kreditpontot kell a hallgatónak teljesíteni. Az alapszak és az alapszakhoz lineárisan kapcsolódó mesterszak együttesen teljesítendő kreditszáma legalább 300 kreditpont.

(3)	Az alapszak képzési és kimeneti követelményei az alap (bachelor) fokozat megszerzéséhez tartozó kreditértékhez viszonyítva tartalmazzák: 

a) a képzési ágon belüli közös képzési szakaszhoz rendelhető,
b) szakirány esetén a szakirányhoz rendelhető 
minimális kreditek százalékos arányát, továbbá 
a)	az elméleti és gyakorlati ismeretek vonatkozásában a gyakorlati képzés minimális 
kreditértékét.

(4)	Az alapszakokon a szakdolgozathoz legfeljebb 30 kreditpont rendelhető.

(5)	A szabadon választható tantárgyakhoz rendelt kreditek aránya az alap (bachelor) fokozat megszerzéséhez szükséges kreditpontok legalább 5%-a.

(6)	Alapszakon a felsőoktatási intézmény tanulmányi- és vizsgaszabályzatában meghatározottak szerint indítható szakirány. Az oklevélben megnevezett szakképzettség mellett zárójelben akkor lehet feltüntetni a szakirányt, ha az alap (bachelor) fokozat megszerzéséhez szükséges összes kreditpontokhoz viszonyítva a szakirányhoz rendelhető kreditpontok aránya legalább 15%.

(7)	A felsőoktatási alapképzési szakok képesítési követelményeinek kreditrendszerű képzéshez illeszkedő kiegészítéséről szóló 77/2002. (IV. 13.) Korm. rendelet mellékleteiben a szakcsoportos alapképzés tanulmányi területeire meghatározott, a szakon megszerzendő összes kredithez viszonyított százalékos aránytól az alapszak képzési és kimeneti követelményeinek meghatározásakor el lehet térni.

(8)	A többciklusú, lineáris képzési rendszer első és második képzési ciklusának kreditértékeit az 1. számú  melléklet határozza meg.

(9)	A kreditrendszerű oktatásban a hallgató az alapszakra meghatározott, teljesítendő kreditpontot legfeljebb 10 %-kal meghaladó számú kreditpontok összegyűjtéséig részesülhet állami támogatásban. A hallgató tanulmányi ideje, az igénybe vett aktív félévek száma legfeljebb két félévvel haladhatja meg az alapszak képzési idejét. 

5. §

Az 1. számú mellékletben felsorolt orvos, állatorvos, fogorvos, gyógyszerész, jogász, építész szakokon – alap (bachelor) fokozatú kimenet nélküli – mester (magister) fokozat megszerzésére irányuló osztatlan mester (magister) fokozatot nyújtó képzés is folyhat.

IV. Alapszakok létesítési és indítási eljárása

6. §

(1)	A többciklusú, lineáris képzési rendszer első képzési ciklusának alapszakjait az 1. számú melléklet határozza meg.

(2)	A felsőoktatási intézményekben, a 4. számú mellékletben felsorolt képesítési követelményeket meghatározó jogszabályok szerint e rendelet hatályba lépése előtt kiadott szakindítási engedélyektől eltérően, az adott képzési területen az 1. számú mellékletben meghatározott alapszakokon indítható új szak.

7. §

(1)	Az 1. számú mellékletben meghatározott alapszakokon képzés az adott szak képzési és kimeneti követelményeinek engedélyezését követően indítható.

(2)	Az egyes alapszakok képzési és kimeneti követelményeit az 1. számú mellékletben meghatározott képzési ágakban – a Magyar Rektori Konferencia és a Főiskolai Főigazgatók Konferenciája által létrehozott szakmai bizottságok koordinálásával – a szakmai szervezetek és munkaadók képviselőinek bevonásával, a képzésben érdekelt felsőoktatási intézmények delegált szakemberei közösen dolgozzák ki.  

(3)	Az alapszak képzési és kimeneti követelményeit úgy kell meghatározni, hogy az alap (bachelor) fokozat megfelelő ismereteket nyújtson:

a)  szakképzettség tekintetében a munkaerőpiacon való elhelyezkedéshez,
b) a mester (magister) fokozatot nyújtó mesterszak a magasabb szintű ismeretanyagának megalapozására, kialakítására, illetve a tanulmányok mesterszakon történő folytatására.

(4)	Az alapszak képzési és kimeneti követelményeinek elfogadásához meg kell jelölni legalább egy tervezett, mester (magister) fokozatot nyújtó mesterszakot, amelyen az adott alapszakról a felsőfokú tanulmányok továbbfolytathatók. 

8. §

(1)	Az alapszakok képzési és kimeneti követelményei alapszakok szerint tartalmazzák:

a)	az alapszak 1. számú melléklet szerinti megnevezését;
b)	az alapszakon szerezhető végzettségi szint és a szakképzettség oklevélben szereplő megjelölését;
c)	a képzési időt félévekben;
d)	az oklevél megszerzéséhez az e rendeletben meghatározottak szerint összegyűjtendő kreditpontok számát, ezen belül az alap (bachelor) fokozat megszerzéséhez szükséges összes kredithez viszonyítottan: 
da) a képzési ágon belüli közös képzési szakaszhoz rendelendő kreditpontok minimális értékét,
db) szakirány esetén a szakirányhoz rendelhető kreditpontok minimális értékét, továbbá
dc) a szabadon választható tantárgyakhoz rendelhető kreditpontok minimális értékét,
dd) a szakdolgozathoz rendelhető kreditpontot, 
valamint
de) az elméleti és gyakorlati ismeretek vonatkozásában a gyakorlati ismeretek minimális kreditértékét,
df) a nem közvetlenül az elméleti képzéshez kapcsolódó, intézményen kívüli gyakorlati képzésben szerezhető minimális kreditpontot; 
e)	az alapszak képzési célját és az elsajátítandó szakmai kompetenciákat (az alkalmazás követelményei) leírását, figyelembe véve az alap (bachelor) fokozatot nyújtó végzettségi szint 3. számú mellékletben foglalt jellemzőit és követve a 2. számú melléklet szerkezetét;
f)	a képzési ágon belüli közös képzési szakasznak az alapszak szempontjából fontos általános kompetenciáit;
g)	a törzsanyag [a szakképzettség szempontjából meghatározó] ismeretköreinek bemutatását;
h)	az idegennyelv-ismeretre vonatkozó követelményeket;
i)	az 1. számú mellékletben megnevezett alapszak felsőfokú alapképzésben alap (bachelor) fokozatot nyújtó szakképzettségének a rendelet hatályba lépése előtt a külön jogszabályban meghatározott képesítési követelmények alapján folyó főiskolai vagy egyetemi szintű szakképzettségekkel való megfeleltetését;

(2)	Az oktatási miniszterhez benyújtott kérelemben be kell mutatni az alap (bachelor) fokozatra épülő legalább egy tervezett mesterszak szakspecifikus kimeneti követelményeit, figyelembe véve a mester (magister) fokozatot nyújtó végzettségi szint 3. számú mellékletben foglalt általános jellemzőit és szerkezetét.

(3)	Az alapszakok képzési és kimeneti követelményeit úgy kell előkészíteni, hogy az akkreditációt követően legkésőbb 2006. szeptember 1-jétől az egyes képzési területeken megindulhasson az alapképzés.

9. §

(1)	Az adott alapszak képzési és kimeneti követelményeinek engedélyezéséhez a kérelmet – az 2. számú mellékletben felsorolt, a képzésben érdekelt egyik felsőoktatási intézménynek – a (6)–(8) §-ban foglaltakat figyelembe véve, az oktatási miniszterhez kell benyújtani. A képzési és kimeneti követelmények elfogadásához, a kérelemhez mellékelni kell a képzésben érdekelt felsőoktatási intézmények intézményi tanácsának az alapszak képzési és kimeneti követelményeit megerősítő határozatát. A kérelem akkor nyújtható be, ha az az intézmények legalább 2/3-ának támogató határozatát tartalmazza.

(2)	Az oktatási miniszter az alapszak képzési és kimeneti követelményeiről az Ftv. 81. §-ának (2) bekezdése szerint a Magyar Akkreditációs Bizottság állásfoglalását kéri, és a kérelmet az Ftv. 76. § (2) bekezdésében foglaltakra tekintettel megküldi véleményezés céljából a Felsőoktatási Tudományos Tanácsnak és a Nemzeti Bologna Bizottságnak.

(3)	A Magyar Akkreditációs Bizottság állásfoglalásában arról nyilvánít véleményt, hogy a külön jogszabályban meghatározott képesítési követelményekben leírtaktól eltérő szerkezetű és időtartamú alapszakokra meghatározott képzési és kimeneti követelmények – az oklevelek hazai és külföldi egyenértékűségét, megfeleltethetőségét is figyelembe véve – várhatóan megfelelő színvonalú kibocsátást biztosítanak-e.

(4)	Az oktatási miniszter a képzési és kimeneti követelményeket rendeletben hirdeti ki.

10. §

(1)	Az 1. számú mellékletben meghatározott alapszakokon e rendelet hatálybalépésekor szakindítási engedély megszerzésére kérelmet – az Ftv. 81. §-a (4) bekezdésében és a 122. § (1)–(2) bekezdéseiben foglalt első akkreditációs értékelés alapján – a 2. számú mellékletben felsorolt, képzésben érdekelt felsőoktatási intézmények nyújthatnak.

(2)	A szakindítási kérelmet a felsőoktatási intézmény vezetője nyújtja be az oktatási miniszternek.

(3) A szakindítás engedélyezéséhez a felsőoktatási intézménynek be kell mutatnia, hogy

a)	az oktatási miniszter által jóváhagyott képzési és kimeneti követelmények alapján kidolgozta és az intézményi tanács elfogadta az Ftv. 87. §-ában foglaltak szerint az alapszak tantervét és a tantárgyi programokat;
b)	kidolgozta azokat az oktatási és az alapszak szempontjából jellemző értékelési és ellenőrzési módszereket, eljárásokat és szabályokat, amelyek a képzési és kimeneti követelmények eredményes teljesítését biztosítják;
c)	a felsőoktatási intézményben rendelkezésre állnak az alapszak képzéséhez a Magyar Akkreditációs Bizottság által közzétett követelményrendszer szerinti alapvető személyi és tárgyi feltételek;
d)	az alapszak indítását országos és regionális szinten milyen munkaerő-szükséglet indokolja.

(4)	A felsőoktatási intézmény szakindítási kérelméről az oktatási miniszter az Ftv. 81. § (2) bekezdése d) pontjában foglaltak alapján a Magyar Akkreditációs Bizottság állásfoglalását kéri.

(5)	A Magyar Akkreditációs Bizottság az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak alapján arról nyilvánít véleményt, hogy a felsőoktatási intézmény által benyújtott tanterv, tantárgyi program összhangban van-e az alapszak kimeneti és képzési követelményeivel és megvannak-e az alapszak indításának alapvető személyi és tárgyi feltételei az intézményben.

(6)	A Magyar Akkreditációs Bizottság a felsőoktatási intézmény által indított alapszak képzési programjának minőségét az első, alap (bachelor) fokozatot igazoló oklevelek kibocsátását követően, de legkésőbb a soron következő intézményi akkreditációs értékelés során hitelesíti (akkreditálja).

(7)	A Felsőoktatási és Tudományos Tanács az oktatási miniszter felkérésére a (3) bekezdés d) pontja tekintetében a szakindítási engedély megadásának szükségességéről véleményt nyilváníthat.

11. §

(1)	Tanári szakképzettség a többciklusú képzési rendszer második képzési ciklusában, mester (magister) fokozatot nyújtó képzésben szerezhető meg.

(2)	Mester (magister) fokozatot nyújtó tanári képzési program indításának engedélyezését az a felsőoktatási intézmény kezdeményezheti, amelyik az adott képzési terület alapszakán e rendeletben foglaltak szerint szakindítási jogosultságot szerzett és biztosítottak a tanári képesítés külön jogszabályban meghatározott személyi és tárgyi feltételei.

(3)	Azon alapszakon, amelyről a tanári mesterszakon is folytathatók a felsőfokú tanulmányok, az alapszakon szerezhető szakképzettséghez szükséges, legalább 120 kreditpont akkumulálása mellett, de legalább két féléven át biztosítani kell a tanári – közismereti tanárképzés esetén a többszakos tanári – felkészítés tárgyainak  (beleértve a pedagógiai, pszichológiai modulok) felvételének lehetőségét. A hallgató választása szerinti specializáció megalapozza a második tanári mesterszak tanulmányait és legalább 10 kreditponttal előkészíti a tanári képesítéshez előírt pedagógiai-pszichológiai modul ismeretanyagának elsajátítását.

(4)	Az oktatási miniszter a többciklusú, lineáris képzés második képzési ciklusa képzési szerkezetének kialakítása során – a közoktatási intézményrendszer képesítési előírásaihoz igazodóan – határozza meg a tanári felkészítés rendszerének általános elveit.

12. §

(1)	Az Ftv. 86. §-a alapján külön jogszabályban foglalt képesítési követelményekkel meghatározott szakokon szerzett felsőfokú (egyetemi vagy főiskolai szintű) végzettség és szakképzettség e rendelet 14. §-ának (3) bekezdése szerint feleltethető meg a többciklusú, lineáris képzési rendszer szakjain megszerzett alap (bachelor) fokozat vagy mester (magister) fokozat által tanúsított végzettséggel és szakképzettséggel.

(2)	A mesterszakra történő felvétele során a jelentkezőket azonos feltételek szerint kell elbírálni, attól függetlenül, hogy mely felsőoktatási intézményben szerezték meg az alap (bachelor) fokozatot.

(3)	A főiskolai szintű végzettséget és szakképzettséget szerzettek számára a mesterszakra történő továbblépés lehetőségét biztosítani kell. A korábban folytatott és befejezett tanulmányok beszámításáról a tanulmányi és vizsgaszabályzatban meghatározott elvek alapján a felsőoktatási intézmény kreditátviteli bizottsága dönt.

(4)	A külön jogszabályban foglalt képesítési követelményekkel meghatározott alapképzési szakokon tanulmányokat folytató hallgatóknak, az Ftv. 124/E § d) pontjában foglaltak alapján biztosítani kell a szak- és intézményváltás, továbbá az Ftv. 124/E. §-a o) vagy t) pontjában foglaltak szerint a közös, illetve párhuzamos képzés lehetőségét.

V. Egyéb rendelkezések

13. §

(1)	E rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba.

(2)	E rendelet a felsőoktatási intézmények által a hatálybalépést megelőző időszakban kiadott felsőfokú, főiskolai szintű vagy egyetemi szintű szakképzettségeket a végzettség elismerése és a munkaköri alkalmazás szempontjából nem érinti. 

(3)	Amennyiben külön jogszabály felsőfokú iskolai végzettséget említ, akkor

a)	a főiskolai szintű végzettség alapképzésben szerzett alap (bachelor) fokozatnak,
b)	az egyetemi szintű végzettség mesterképzésben szerzett mester (magister) fokozatnak 
feleltethető meg.

(4)	A rendelet alapján akkreditált alapszakok képzési és kimeneti követelményeit az 1. számú mellékletben felsorolt valamennyi alapszakon legkésőbb 2006. szeptember 1-jétől felmenő rendszerben kell életbe léptetni.

(5)	Az oktatási miniszter felhatalmazást kap az alapszakok képzési és kimeneti követelményeinek rendeletben történő kihirdetésére.

(6)	A hittudomány területén a hitéleti képzés alapszakjainak képzési és kimeneti követelményeit az egyházi egyetemek és főiskolák a rájuk vonatkozó egyházi szabályok alapján határozzák meg.

(7)	Alapszakon székhelyen kívüli képzés, a IV. fejezetben meghatározott szakindítási eljárásban megszerzett szakindítási engedély alapján hirdethető meg a rendelet hatályba lépése előtt engedélyezett képzési helyeken.

(8)	E rendelet hatálybalépését követően a felsőoktatási intézményekben, a 4. számú mellékletben felsorolt képesítési követelményeket meghatározó jogszabályok szerinti, főiskolai vagy egyetemi szintű végzettséget adó alapképzési szak új képzési helyen történő indítása nem engedélyezhető.

(9)	A képzés első ciklusának megfelelő alapszak indítása előtt – egyetemi vagy főiskolai szintű alapképzésben – tanulmányokat kezdett hallgatók a külön jogszabályban foglalt, képesítési követelményekkel meghatározott szakokon szereznek egyetemi vagy főiskolai szintű végzettséget és szakképzettséget.

(10)	A felsőoktatási intézmény a melléklet szerinti alapszakokon meghirdetett képzéssel párhuzamosan a (6) bekezdés szerint megfeleltethető alapképzést nem indíthat.

(11)	Az 1. számú mellékletben meghatározott alapszakokon kívül új alapszak létesítése a többciklusú, lineáris képzési rendszer törvényi szintű szabályozását követően, az abban meghatározott feltételek és eljárás alapján kezdeményezhető.

(12)	Azok a felsőoktatási intézmények, amelyek az alapszakok indítási engedélyének megszerzésére az 1. számú melléklet intézményi felsorolása szerint nem jogosultak, a szakjegyzékben szereplő új alapszak indítására úgy nyújthatnak be kérelmet, hogy az engedély birtokában az alapszakon a 2007/2008-as tanévben indítható először évfolyam.

(13)	Azon felsőoktatási intézményeknek, amelyek a rendeletben foglaltak alapján alapszak indítására engedélyt kapnak, a szakindítást követően 120 napon belül módosítaniuk kell az intézmény szervezeti és működési szabályzatának a képzést, a hallgatók felvételét, a tanulmányi és vizsgaügyeket érintő rendelkezéseit.

(14)	E rendelet alapján az állami felsőoktatási intézmények alaptevékenységét érintő, az egyes képzési területre megszerzett szakindítási engedélyek alapján 2007. december 31-éig módosítani kell az állami felsőoktatási intézmények alapító okiratait.

(15)	E rendelet hatályba lépése előtt az Ftv. 129. §-a alapján engedélyezett és a 2004/2005-ös tanévben induló műszaki informatikus alapszakon szerzett alap (bachelor) fokozat egyenértékű az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott, az informatikai képzési területen, mérnök informatikus alapszakon szerzett szakképzettséggel.

(16)	A műszaki képzési területen az építészmérnök, ipari termék és formatervezői képzési ágban a többciklusú képzés mesterszakán és az osztatlan képzésben szerzett építészmérnök oklevél a munkaköri alkalmazás szempontjából azonos végzettséget és szakképzettséget igazol.

(17)	Az oktatási miniszter feladat- és hatásköréről szóló 162/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet 4. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki:

„4. § (2) Az oktatási miniszter az Európai Felsőoktatási Térség kialakításában és a Bolognai Nyilatkozatban vállalt feladatok megvalósítása érdekében tanácsadó testületként Nemzeti Bologna Bizottságot működtet.”

1. számú melléklet a ………../2004. (…) Korm. rendelethez
 
A felsőoktatás többciklusú, lineáris képzési rendszerének
 alapszakjai és egyes osztatlan szakjai

Képzési terület	Képzési ág	Alapszakok	Képzési kreditek	Felvételi jelentkezés módja	
			A	M		
agrár*	agrár műszaki	 földügyi mérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás 210**+90	képzési ágon belül szakra	
		 mezőgazdasági gépészmérnöki			
		 tájrendező és kertépítő mérnöki			
	erdőmérnöki	 erdőmérnöki			
	gazdasági,  vidékfejlesztési és informatikus agrármérnöki	 gazdasági és vidékfejlesztési mérnöki			
		 informatikus és szakigazgatási agrármérnöki			
	élelmiszer- és kertészmérnöki	 élelmiszermérnöki			
		 kertészmérnöki			
	környezetgazdálkodási és természetvédelmi mérnöki	 környezetgazdálkodási mérnöki			
		 természetvédelmi mérnök és vadgazda mérnöki			
	mezőgazdasági	 állattenyésztő mérnöki			
		 mezőgazdasági mérnöki			
		 mezőgazdasági szakoktató			
		 növénytermesztő mérnöki			
	állatorvostudományi	 állatorvosi	300, osztatlan		
bölcsészettudományi	magyar	 magyar * (pl.: színháztörténet, irodalomtudomány, drámapedagógia, finn, finnugor, eszperantó*, folklorisztika, ügyvitel* szakirányok)	180	120	képzési ágra	
		 informatikus könyvtáros				
	történelem	 történelem* (pl.: levéltár, régészet szakirányok)	180	120		
		 néprajz				
	modern filológia	 anglisztika (pl.: angol*, amerikanisztika* szakirányok)  	180
	120
	képzési ágon belül szakra	
		 germanisztika  (pl.: német*, német nemzetiségi*, néderlandisztika, svéd, norvég, dán szakirányok) 				
		 romanisztika (pl.: francia*, olasz*, portugál, román, román nemzetiségi*, spanyol szakirányok)				
		 romológia*				
		 szlavisztika* (pl.: orosz*, bolgár*, cseh, lengyel*, horvát/nemzetiségi, szerb*/nemzetiségi, szlovák*/nemzetiségi, szlovén*/nemzetiségi, ukrán*/nemzetiségi szakirányok 				
	ókori és keleti filológia	 ókori és nyelvek és kultúrák  (asszirológia, egyiptológia,  indológia, latin*, ógörög* szakirányok)	180	120	képzési ágra	
		 keleti nyelvek és kultúrák (pl.: altajisztika, arab, iranisztika, tibeti, mongol, hebraisztika, japán*, kínai, koreai, török, újgörög* szakirányok)				
	pedagógia és pszichológia	andragógia (művelődésszervező, személyügyi szervező, felnőttképzési szervező, munkavállalási tanácsadó szakirányok)	180	120*		
		 pedagógia* 				
		pszichológia*				
	szabad bölcsészet	 szabad bölcsészet  (pl.: filozófia*, esztétika, etika*, vallástudomány*, filmelmélet és filmtörténet*,  kommunikáció, médiatudomány, művészettörténet*, szakirányok)	180	120		
társadalomtudományi	politikatudomány	 nemzetközi tanulmányok	180	120	képzési ágon belül szakra	
		 politológia				
	társadalomismeret*	 társadalmi tanulmányok, szociológia	180	120		
		 kulturális antropológia, 				
		 kommunikáció és médiatudomány				
	szociális	 szociális munkás	180	120		
		 szociálpedagógia				
		 szociálpolitika  				
informatika*	informatikai	 gazdasági informatikus	210	90	képzési ágon belül szakra	
		 mérnök informatikus				
		 programtervező informatikus	180	120		

jogi és igazgatási 	jogi	 jogász	300, osztatlan	szakra	
	igazgatási	 bűnügyi igazgatási	180	120	képzési ágra	
		 igazgatásszervezői				
		 igazságügyi , igazgatási				
		 munkaügyi és társadalombiztosítási igazgatási 				
		 rendészeti igazgatási				
nemzetvédelmi és katonai	védelmi	 biztonsági és védelempolitikai	180	120	képzési ágon belül szakra	
		 védelmi igazgatási				
		 biztonságvédelmi nevelő				
		 nemzetbiztonsági				
		 határrendészeti és -védelmi vezetői 				
	katonai	 katonai vezetői	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 180+120	képzési ágon belül szakra	
		 katonai gazdálkodási			
gazdaságtudományok*	közgazdasági	 közgazdasági 	180	120	képzési ágon belül szakra	
		 közgazdálkodási				
	üzleti	 gazdálkodási és menedzsment	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210**+90	képzési ágon belül szakra	
		 kereskedelmi és marketing			
		 nemzetközi gazdálkodás			
		  pénzügy és  számvitel			
		  turizmus			
		 üzleti szakoktató 			
műszaki*	anyag-, fa- és könnyűipari mérnöki	 anyagmérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 180+120	képzési ágon belül szakra	
		 faipari mérnöki			
		 könnyűipari mérnöki			
	bio-, környezet-   és vegyészmérnöki	 biomérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 180+120		
		 környezetmérnöki			
		 vegyészmérnöki			
	építőmérnöki és műszaki földtudományi	 építőmérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 240+60		
		 műszaki földtudományi	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90		
	építészmérnök, ipari termék és formatervezői	 építészmérnöki	300 osztatlan		
		 építészmérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90		
		ipari termék és formatervezői			
	gépész-, közlekedés-, mechatronikai mérnöki	 gépészmérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90		
		 közlekedésmérnöki			
		 mechatronikai mérnöki			
	had- és biztonságtechnikai mérnöki	 had- és biztonságtechnikai mérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90		
	villamos- és energetikai mérnöki	 energetikai mérnöki	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90		
		 villamosmérnöki			
	műszaki menedzser, műszaki szakoktató	 műszaki menedzser	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90		
		 műszaki szakoktató 			

orvos- és egészségtudomány	orvostudományi	 orvos 	360, osztatlan	képzési ágon belül szakra	
		 fogorvos	300, osztatlan		
		 gyógyszerész			
	egészségtudományi*	ápoló 	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90	képzési ágon belül szakra	
		ápolás és betegellátás (pl.: dietetikus, képalkotó diagnosztika, mentőtiszt, optometria szakirányok)			
		 egészségügyi gondozás és prevenció (pl.: közegészségügyi és járványügyi felügyelő, védőnő és gyógytornász szakirányok)			
		 egészségügyi szervező (pl.: egészségbiztosítás, egészségügyi ügyvitelszervező szakirányok)			
		 orvosi laboranalitikus (pl.: orvosdiagnosztikai laboratóriumi analitikus, orvosi kutatólaboratóriumi analitikus szakirányok)			
		 egészségügyi szakoktató  			

pedagógusképzés*	 óvodapedagógus, tanító	 óvodapedagógus 
(nemzetiségi szakirányokkal)	180	90 (pedagógiai mester-szakon)	képzési ágon belül szakra	
		 tanító (nemzetiségi szakirányokkal)	240			
		 konduktor (óvodapedagógus, tanító szakirányokkal) 				
	gyógypedagógus*	 gyógypedagógus (értelmileg akadályozottak pedagógiája, tanulásban akadályozottak pedagógiája, hallássérültek pedagógiája,  logopédia, látássérültek, szomatopedagógia, pszichopedagógia szakirányokkal)	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210+90		
sporttudomány	sport 	  testnevelő-edző *	180	120	képzési ágra	
	testkultúra	 sportmenedzser				
		 rekreáció-, életmód- és egészségfejlesztés*				
		 humánkineziológia				
természettudomány	 élő természettudomány	 biológia* 	összesen 300 kredit,
javasolt megoszlás: 210**+90	képzési ágon belül szakra	
	 élettelen természettudomány	 fizika *			
		 kémia*			
	 föld- és földrajztudományi	 földrajz*			
		 földtudományi*			
	 környezettudomány	 környezettan*  (pl. technika szakirány)			
	 matematikatudomány	 matematika* 			
	
* Az egyes képzési területeken a tanári szakképzettség tanári mesterszakon szerezhető meg. A táblázat – figyelembe véve a közismereti tanárképzés és a szakmai tanárképzés jellemzőit – csillaggal jelöli meg, hogy melyik képzési területen, képzési ágban biztosítottak az alapszakhoz (szakirányhoz kapcsolódóan) a tanárképzés előfeltételei, amelyekre mester (magister) fokozatot nyújtó tanári felkészítés épülhet a közismereti vagy szakmai tanári szakra korábban kiadott szakindítási engedélyek alapján. Mesterszakon szerezhetők meg az e táblázatban nem szereplő művészeti képzési területen is a közismereti vagy szakmai tanári szakképzettségek, továbbá a hittudomány tudományterületen a hittanár-nevelő képzés.
	
** A gazdaságtudomány képzési terület az üzleti képzési ágában, valamint az agrár képzési területen nem közvetlenül az elméleti képzéshez kapcsolódó, intézményen kívüli összefüggő gyakorlati képzés; a természettudományi képzési területen az összefüggő labori feltételek között folyó gyakorlati képzés kreditértéke 30 kreditpont.	

2. számú melléklet a ………../2004. (…) Korm. rendelethez

A képesítési követelményeket meghatározó jogszabályok szerint szakindítási engedélyt szerzett azon intézmények, amelyek alapszakon, illetve osztatlan szakon szakindítási kérelem benyújtására jogosultak a felsőoktatás többciklusú, lineáris képzési rendszerének alapszakjairól és egyes osztatlan szakjairól szóló kormányrendelet hatálybalépésekor

Kép-zési terü-let	Képzési ág	Alapszakok	Képesítési követelmények szerinti szakok 
f: főiskolai, e: egyetemi	Intézmények	
agrár*	agrár műszaki	 földügyi mérnöki	f: földmérő mérnök, földrendező, ingatlan-nyilvántartási szervező, meliorációs mérnök	Nyugat-Magyarországi Egyetem, Tessedik Sámuel Főiskola 	
		 mezőgazdasági gépészmérnöki	f: mezőgazdasági gépészmérnöki, mezőgazdasági gépészmérnöki, páncélos és gépjárműtechnikai mérnöktiszti, élelmiszeripari gépészmérnöki;
e: mezőgazdasági gépészmérnöki	Nyíregyházi Főiskola, Szent István Egyetem, Tessedik Sámuel Főiskola, Szegedi Tudományegyetem	
		 tájrendező és kertépítő mérnöki	e: tájépítészeti, -védelmi és –fejlesztési	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem 	
	erdőmérnöki	 erdőmérnöki	e: erdőmérnöki	Nyugat-Magyarországi Egyetem	
	gazdasági,  vidékfejlesztési és informatikus agrármérnöki	 gazdasági és vidékfejlesztési mérnöki	f: agrármenedzser, gazdasági mérnöki, vidékfejlesztési agrármérnöki, tájgazdálkodási, vállalkozó menedzser;
e: gazdasági agrármérnöki, vidékfejlesztési agrármérnöki, területfejlesztési mérnök; 	Debreceni Egyetem, Kaposvári Egyetem, Nyugat-Magyarországi Egyetem, Szent István Egyetem, Veszprémi Egyetem, Károly Róbert Főiskola, Tessedik Sámuel Főiskola, Szegedi Tudományegyetem 	
		 informatikus és szakigazgatási agrármérnöki	f: mezőgazdasági szakigazgatási szervezőmérnöki,
e: informatikus agrármérnök,	Debreceni Egyetem	
	élelmiszer- és kertészmérnöki	 élelmiszermérnöki	f: élelmiszer technológus mérnöki
e: élelmiszer minőségbiztosító agrármérnöki, élelmiszermérnöki	Debreceni Egyetem, Nyugat-Magyarországi Egyetem, Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem, Szegedi Tudományegyetem	
		 kertészmérnöki	f: kertészmérnöki, szőlész-borász
e: kertészmérnöki	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem, Debreceni Egyetem, Károly Róbert Főiskola, Kecskeméti Főiskola, Veszprémi Egyetem	
	környezetgazdálkodási és természetvédelmi mérnöki	 környezetgazdálkodási mérnöki	f: környezetgazdálkodási agrármérnöki
e: környezetgazdálkodási agrármérnöki	Debreceni Egyetem, Károly Róbert Főiskola, Tessedik Sámuel Főiskola, Szent István Egyetem	
		 természetvédelmi mérnök és vadgazda mérnöki	f: természetvédelmi mérnöki, vadgazda mérnöki
	Debreceni Egyetem, Károly Róbert Főiskola, Nyugat-Magyarországi Egyetem, Szent István Egyetem	
	mezőgazdasági	 állattenyésztő mérnöki	f: állattenyésztő mérnöki, hallgazda mérnöki
e: alkalmazott zoológus	Szent István Egyetem, Kaposvári Egyetem	
		 mezőgazdasági mérnöki	f: mezőgazdasági mérnöki
e: agrármérnöki	Debreceni Egyetem, Kaposvári Egyetem, Nyugat-Magyarországi Egyetem, Szent István Egyetem, Veszprémi Egyetem, Károly Róbert Főiskola, Nyíregyházi Főiskola, Szegedi Tudományegyetem, Tessedik Sámuel Főiskola	
		 mezőgazdasági szakoktató	f: agrár szakoktató	Nyugat-Magyarországi Egyetem, Szent István Egyetem	
		 növénytermesztő mérnöki	f: növénytermesztési mérnöki
e: növényorvosi, agrárkémikus agrármérnöki	Tessedik Sámuel Főiskola, Veszprémi Egyetem	
	állatorvostudományi	 állatorvosi	e: állatorvosi	Szent István Egyetem	
bölcsészettudományi	magyar	 magyar * (pl.: színháztörténet, irodalomtudomány, drámapedagógia, észt, finn, finnugor, eszperantó*, folklorisztika, ügyvitel* szakirányok)	f: magyar nyelv és irodalom*, eszperantó nyelvtanár*, ügyvitel*
e: alkalmazott nyelvészet, elméleti nyelvészet, észt, magyar nyelv és irodalom*, magyar mint idegen nyelv*, finn nyelv és irodalom, finnugor, összehasonlító irodalomtudomány, színháztörténet	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Szegedi Tudományegyetem+
Nyíregyházi Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola 
Károli Gáspár Református Egyetem 
Miskolci Egyetem 
Pécsi Tudományegyetem 
Veszprémi Egyetem
Kaposvári Egyetem 	
		 informatikus könyvtáros	f: informatikus könyvtáros
e: informatikus könyvtáros	Berzsenyi Dániel Főiskola
Eötvös József Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Kaposvári Egyetem
Kölcsey Ferenc Református Tanítóképző Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Szent István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem	
	történelem	 történelem* (pl.: levéltár,  régészet szakirányok)	f: történelem*
e: történelem*, régészet, levéltár,  új- és a legújabb kori történeti muzeológia	Berzsenyi Dániel Főiskola 
Eszterházy Károly Főiskola 
Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Nyíregyházi Főiskola 
Szegedi Tudományegyetem 
Debreceni Egyetem 
Károli Gáspár Református Egyetem 
Miskolci Egyetem 
Pázmány Péter Katolikus Egyetem 
Pécsi Tudományegyetem 	
		 néprajz	e:  néprajz*	Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Pécsi Tudományegyetem
Szegedi Tudományegyetem	
	modern filológia	 anglisztika (pl.: angol*, amerikanisztika* szakirányok) 

)
	f: angol nyelv és irodalom*
e: amerikanisztika*, angol nyelv és irodalom*

	Berzsenyi Dániel Főiskola 
Debreceni Egyetem 
Eszterházy Károly Főiskola 
Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Kodolányi János Főiskola 
Miskolci Egyetem 
Nyíregyházi Főiskola 
Pécsi Tudományegyetem 
Szegedi Tudományegyetem 
Veszprémi Egyetem  
Károli Gáspár Református Egyetem 
Pázmány Péter Katolikus Egyetem	
		 germanisztika  (pl.: német*, német nemzetiségi*, néderlandisztika, svéd, norvég, dán szakirányok)
 	f: német nyelv és irodalom*, német nemzetiségi nyelv és irodalom*, 
e: néderlandisztika, német nyelv és irodalom*, német nemzetiségi nyelv és irodalom*, skandinavisztika	Berzsenyi Dániel Főiskola 
Debreceni Egyetem 
Eszterházy Károly Főiskola 
Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Kodolányi János Főiskola 
Miskolci Egyetem 
Nyíregyházi Főiskola 
Pécsi Tudományegyetem 
Szegedi Tudományegyetem 
Veszprémi Egyetem 
Károli Gáspár Református Egyetem 
Pázmány Péter Katolikus Egyetem  	
		 romanisztika (pl.: francia*, olasz*, portugál*, román, román nemzetiségi*, spanyol* szakirányok)	f: francia nyelv és irodalom*, olasz nyelv és irodalom*, román nemzetiségi nyelv és irodalom*, spanyol nyelv és irodalom*,
e: francia nyelv és irodalom*, olasz nyelv és irodalom*, portugál nyelv és irodalom*, román nyelv és irodalom*, spanyol nyelv és irodalom*,	Berzsenyi Dániel Főiskola 
Eszterházy Károly Főiskola 
Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Kodolányi János Főiskola 
Nyíregyházi Főiskola 
Pázmány Péter Katolikus Egyetem 
Szegedi Tudományegyetem 
Veszprémi Egyetem 
Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem  	
		 romológia *	e: romológia*	Pécsi Tudományegyetem	
		 szlavisztika (pl.: orosz*, bolgár*, cseh, lengyel*, horvát/nemzetiségi, szerb*/nemzetiségi, szlovák*/nemzetiségi, szlovén*/nemzetiségi, ukrán*/nemzetiségi szakirányok
 	f: orosz nyelv és irodalom*, horvát nemzetiségi nyelv és irodalom*, szlovák nemzetiségi nyelv és irodalom*, szlovén nemzetiségi nyelv és irodalom*, ukrán nyelv és irodalom*,
e: orosz nyelv és irodalom*, bolgár nyelv és irodalom*, cseh nyelv és irodalom, horvát nyelv és irodalom*, lengyel nyelv és irodalom*, szerb nyelv és irodalom*, szlovák nyelv és irodalom*, szlovén nyelv és irodalom*, ukrán nyelv és irodalom*	Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Szegedi Tudományegyetem 
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Debreceni Egyetem 
Pécsi Tudományegyetem 
Berzsenyi Dániel Főiskola 
Eszterházy Károly Főiskola 
Nyíregyházi Főiskola	
	ókori és keleti filológia	 ókori és nyelvek és kultúrák  (asszirológia, egyiptológia,  indológia, latin*, ógörög* szakirányok)	e: assziriológia, egyiptológia, indológia,  latin nyelv és irodalom*,  ógörög*, 	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Károli Gáspár Református Egyetem 
Szegedi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem 
Pécsi Tudományegyetem	
		 keleti nyelvek és kultúrák (pl.: altajisztika, arab, iranisztika, tibeti, mongol, hebraisztika, japán*, kínai, koreai, török, újgörög* szakirányok)	e: arab, hebraisztika, iranisztika, tibeti, mongol,  japán*, kínai, koreai, török, újgörög nyelv és irodalom*,	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Károli Gáspár Református Egyetem 
Szegedi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem 
Pécsi Tudományegyetem	
	pedagógia és pszichológia	andragógia (művelődésszervező, személyügyi szervező, felnőttképzési szervező, munkavállalási tanácsadó szakirányok)	f: művelődésszervező, személyügyi szervező, munkavállalási tanácsadó
a: művelődésszervező, humánszervező	Berzsenyi Dániel Főiskola
Debreceni Egyetem
Dunaújvárosi Főiskola
Eötvös József Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Kaposvári Egyetem
Kodolányi János Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Szent István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Tessedik Sámuel Főiskola
Vitéz János R. Katolikus Tanítóképző Főiskola
Zsigmond Király Főiskola 	
		 pedagógia* 	f: pedagógia (nevelőtanár)
e: pedagógia*	Eszterházy Károly Főiskola
Szegedi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Pécsi Tudományegyetem  	
		pszichológia*	f: pszichológia
e: pszichológia*	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem 
Károli Gáspár Református Egyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem 
Szegedi Tudományegyetem  	
	szabad bölcsészet	 szabad bölcsészet  (pl.: filozófia*, esztétika, etika*, vallástudomány*, filmelmélet és filmtörténet*,  kommunikáció, médiatudomány, művészettörténet*, szakirányok)
 	e: esztétika, etika ember  és társadalomismeret*, filozófia*, filmelmélet és filmtörténet*,  művészettörténet*, vallástudomány*	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Miskolci Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Károli Gáspár Református Egyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola
Veszprémi Egyetem
Apor Vilmos Katolikus Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Eszterházy Károly Főiskola	
társadalomtudományi	politikatudomány	 nemzetközi tanulmányok	f: nemzetközi kapcsolatok
e: nemzetközi tanulmányok, 	Berzsenyi Dániel Főiskola
Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Eötvös Lóránd Tudományegyetem
Veszprémi Egyetem 
Általános Vállalkozási Főiskola 
Kodolányi János Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Széchenyi István Egyetem
Zsigmond Király Főiskola	
		 politológia	e: politológia*	Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Miskolci Egyetem 
Pécsi Tudományegyetem 	
	társadalomismeret*	 társadalmi tanulmányok, szociológia

	e: szociológia*, településtudomány és humánökológia	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Szegedi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem 
Miskolci Egyetem 	
		 kulturális antropológia  	e: kulturális antropológia*	Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Miskolci Egyetem 	
		 kommunikáció és médiatudomány	f: kommunikáció, fotóriporter és képszerkesztő
e: kommunikáció	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Károli Gáspár Református Egyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Szegedi Tudományegyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola
Budapesti Kommunikációs Főiskola
Dunaújvárosi Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola
Kaposvári Egyetem
Kodolányi János Főiskola
Kölcsey Ferenc Református Tanítóképző Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Vitéz János R. Katolikus Tanítóképző Főiskola
Zsigmond Király Főiskola 	
	szociális	 szociális munkás	f: általános szociális munkás
e: szociális munkás	Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Kodolányi János Főiskola
Károli Gáspár Református Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Széchenyi István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Tessedik Sámuel Főiskola
Veszprémi Érseki Hittudományi Főiskola
Wesley János Lelkészképző Főiskola 	
		 szociálpedagógia	f: szociálpedagógia
	Apor Vilmos Katolikus Főiskola
Debreceni Egyetem
Eszterházy Károly Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Szent István Egyetem
Vitéz János Római Katolikus Tanítóképző Főiskola	
		 szociálpolitika  	e: szociálpolitika	Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Pécsi Tudományegyetem 	
informatika*	informatikai	 gazdasági informatikus	e: gazdasági informatikai (rendszerinformatikai), folyamatszabályozó mérnöki	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Kaposvári Egyetem 
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Széchenyi István Egyetem 	
		 mérnök informatikus	f: műszaki informatika
e: műszaki informatika	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Miskolci Egyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Veszprémi Egyetem
Budapesti Műszaki Főiskola
Debreceni Egyetem
Dunaújvárosi Főiskola
Gábor Dénes Főiskola
Kecskeméti Főiskola
Miskolci Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Széchenyi István Egyetem
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem 	
		 programtervező informatikus	f: programozó matematikus, számítástechnika tanári
e: programtervező matematikus, közgazdasági programozó matematikus, informatika tanári	Debreceni Egyetem
Eszterházy Károly Főiskola
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Miskolci Egyetem
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Szegedi Tudományegyetem
Veszprémi Egyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola 	
jogi és igazgatási 	jogi	 jogász	e: jogász	Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Károli Gáspár Református Egyetem
Miskolci Egyetem
Pázmány Péter Katolikus Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Széchenyi István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem 	
	igazgatási	 bűnügyi igazgatási	f: bűnügyi, pénzügynyomozói, gazdaságvédelmi	Rendőrtiszti Főiskola 	
		 igazgatásszervezői	f: igazgatásszervezői 
e: közigazgatási	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem 	
		 igazságügyi, igazgatási 	f: igazságügyi ügyintéző	Miskolci Egyetem
Pécsi Tudományegyetem 	
		munkaügyi és társadalombiztosítási igazgatási	f: munkaügyi kapcsolatok, társadalombiztosítási	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Szegedi Tudományegyetem	
		nemzetközi igazgatási 			
		 rendészeti igazgatási	f: büntetésvégrehajtási,  közlekedésrendészeti, közrendvédelmi, határrendészeti, igazgatás rendészeti, katasztrófavédelmi, vámigazgatási, nemzetbiztonsági	Rendőrtiszti Főiskola	

nemzetvédelmi és katonai	védelmi	 biztonsági és védelempolitikai	e: biztonság- és védelempolitikai	Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem 
	
		 védelmi igazgatási	e: védelem igazgatási		
		 biztonságvédelmi nevelő			
		 nemzetbiztonsági			
		 határrendészeti és -védelmi vezetői 	f: határrendészeti és –védelmi vezetői
e: határrendészeti és –védelmi vezetői		
	katonai	 katonai vezetői	f: katonai vezetői
e: katonai logisztikai, katonai vezetői	Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem 	
		 katonai gazdálkodási			
gazdaságtudományi*	közgazdasági	 közgazdasági 	f: általános közgazdasági
e: közgazdasági, gazdaságmatematikai elemző, politológus közgazdász, szociálpolitikai közgazdász, szociológus közgazdász, közgazdasági szakos közgazdász tanári	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Debreceni Egyetem 	
		 közgazdálkodási	f: európai közszolgálati és üzleti szervező, közszolgáltatási közgazdász, nonprofit gazdálkodási, gazdálkodási szakos közgazdász tanári	Nemzetközi Üzleti Főiskola
Budapesti Kommunikációs Főiskola 
Károly Róbert Főiskola
Általános Vállalkozási Főiskola 	
	üzleti	 gazdálkodási és menedzsment	f: gazdálkodási, gazdaságismeret tanár, vállalkozás szervező, humánerőforrás menedzser, informatikus közgazdász (gazdasági informatika), üzleti kommunikáció 
e: gazdálkodási	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Debreceni Egyetem
Kaposvári Egyetem
Miskolci Egyetem
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Szent István Egyetem
Széchenyi István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Veszprémi Egyetem
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola
Dunaújvárosi Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola
Harsányi János Főiskola
Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája
Kodolányi János Főiskola
Modern Üzleti Tudományok Főiskolája
Nemzetközi Üzleti Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Tessedik Sámuel Főiskola
Általános Vállalkozási Főiskola
Budapesti Gazdasági Főiskola
Eötvös József Főiskola
Károly Róbert Főiskola
Zsigmond Király Főiskola
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi 
Budapesti Kommunikációs Főiskola 
Budapesti Műszaki Főiskola
Gábor Dénes Főiskola	
		 kereskedelmi és marketing	f: kereskedelmi, nemzetközi marketing és teljes körű minőségirányítás (tqm)	Budapesti Gazdasági Főiskola
Modern Üzleti Tudományok Főiskolája
Szolnoki Főiskola	
		 nemzetközi gazdálkodás	f: gazdaságdiplomácia és nemzetközi menedzsment, külgazdasági, nemzetközi kommunikáció 
e: nemzetközi kapcsolatok	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola 
Budapesti Gazdasági Főiskola
Budapesti Kommunikációs Főiskola
Szolnoki Főiskola 
Széchenyi István Egyetem	
		  pénzügy és  számvitel	f: pénzügyi, számviteli
e: pénzügyi	Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem
Budapesti Gazdasági Főiskola
Nemzetközi Üzleti Főiskola
Tessedik Sámuel Főiskola
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem 
Károly Róbert Főiskola	
		  turizmus	f: idegenforgalmi és szálloda, vendéglátó és szálloda, idegenforgalmi-szállodai közgazdász tanári, vendéglátó-szállodai közgazdász tanári	Budapesti Gazdasági Főiskola
Harsányi János Főiskola
Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája
Károly Róbert Főiskola
Kodolányi János Főiskola
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Szolnoki Főiskola
Veszprémi Egyetem 	
		 üzleti szakoktató 	f: gazdasági szakoktató	Budapesti Gazdasági Főiskola	
műszaki*	anyag-, fa- és könnyűipari mérnöki	 anyagmérnöki	f: anyagmérnöki, kohómérnöki
e: anyagmérnöki, kohómérnöki	Miskolci Egyetem
Veszprémi Egyetem
Dunaújvárosi Főiskola 	
		 faipari mérnöki	f: faipari mérnöki
e: faipari mérnöki, papíripari mérnöki	Nyugat-Magyarországi Egyetem 	
		 könnyűipari mérnöki	f: könnyűipari 
e: könnyipari mérnöki	Budapesti Műszaki Főiskola
Nyugat-Magyarországi Egyetem  	
	bio-, környezet-   és vegyészmérnöki	 biomérnöki	f: biomérnöki
e: biomérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem 	
		 környezetmérnöki	f: környezetmérnöki
e: környezetmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Miskolci Egyetem
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Szent István Egyetem
Veszprémi Egyetem
Budapesti Műszaki Főiskola
Debreceni Egyetem
Eötvös József Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Széchenyi István Egyetem	
		 vegyészmérnöki	f: vegyészmérnöki
e: vegyészmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Veszprémi Egyetem
Debreceni Egyetem
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem 	
	építőmérnöki és műszaki földtudományi	 építőmérnöki	f: építőmérnöki, településmérnöki, tűzvédelmi
e: építőmérnöki, településmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Széchenyi István Egyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös József Főiskola
Szent István Egyetem
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem	
		 műszaki földtudományi	e: bánya- és geotechnikai, előkészítéstechnikai, műszaki földtudományi, földmérő és térinformatikai, olaj- gázmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Miskolci Egyetem 	
	építészmérnök, ipari termék és formatervezői	 építészmérnöki	f: építészmérnöki
e: építészmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Széchenyi István Egyetem
Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Szent István Egyetem 	
		 építészmérnöki	e: építészmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem	
		 ipari termék és formatervezői	e: ipari termék- és formatervezői	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem 	
	gépész-, 
közlekedés-, mechatronikai mérnöki	 gépészmérnöki	f: gépészmérnöki
e: gépészmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Budapesti Műszaki Főiskola
Debreceni Egyetem
Dunaújvárosi Főiskola
Kecskeméti Főiskola
Miskolci Egyetem
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Széchenyi István Egyetem
Szent István Egyetem
Veszprémi Egyetem
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem 	
		 közlekedésmérnöki	f: közlekedésmérnöki, repülőmérnöki
e: közlekedésmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Széchenyi István Egyetem
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
Nyíregyházi Főiskola	
		 mechatronikai mérnöki		Széchenyi István Egyetem
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem 	
	had- és biztonságtechnikai mérnöki	 had- és biztonságtechnikai mérnöki	f: biztonságtechnikai
e: hadtechnikai menedzser	Budapesti Műszaki Főiskola
Szent István Egyetem 
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem	
	villamos- és energetikai mérnöki	 energetikai mérnöki	f: energetikai mérnöki
e: energetikai mérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Miskolci Egyetem 	
		 villamosmérnöki	f: villamosmérnöki, kommunikációtechnikai mérnöki
e: villamosmérnöki	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Budapesti Műszaki Főiskola
Debreceni Egyetem
Miskolci Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Széchenyi István Egyetem
Veszprémi Egyetem
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem
Szent István Egyetem 	
	műszaki menedzser, műszaki szakoktató	 műszaki menedzser	f. műszaki menedzser
e: műszaki menedzser	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Miskolci Egyetem
Szent István Egyetem
Veszprémi Egyetem
Budapesti Műszaki Főiskola
Debreceni Egyetem
Dunaújvárosi Főiskola
Gábor Dénes Főiskola
Kecskeméti Főiskola
Széchenyi István Egyetem
Tessedik Sámuel Főiskola 	
		 műszaki szakoktató 	f: műszaki szakoktató	 Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Budapesti Műszaki Főiskola
Dunaújvárosi Főiskola
Kecskeméti Főiskola
Miskolci Egyetem
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Pécsi Tudományegyetem	
orvos- és egészségtudomány	orvostudományi	 orvos
 	e: általános orvostudományi	Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Szegedi Tudományegyetem 	
		 fogorvos	e: fogorvostudományi	Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Szegedi Tudományegyetem 	
		 gyógyszerész	e: gyógyszerésztudományi	Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Szegedi Tudományegyetem 	
	egészségtudományi*	 ápoló 	f: ápoló
e: ápoló	Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Széchenyi István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Tessedik Sámuel Főiskola	
		ápolás és betegellátás (pl.: dietetikus, képalkotó diagnosztika, mentőtiszt, optometria szakirányok)	f: diagnosztikai képalkotó, dietetikus, mentőtiszt, optometrista
	Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Széchenyi István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Tessedik Sámuel Főiskola
Miskolci Egyetem 	
		 egészségügyi gondozás és prevenció (pl.: közegészségügyi és járványügyi felügyelő,  védőnő és gyógytornász szakirányok)	f: gyógytornász, közegészségügyi járványügyi felügyelő, védőnő,
e: védőnő, népegészségügyi felügyelő, egészségügyi-tanár 	Semmelweis Egyetem
Debreceni Egyetem
Miskolci Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Szegedi Tudományegyetem 	
		 egészségügyi szervező (pl.: egészségbiztosítás, egészségügyi ügyvitelszervező szakirányok)	f: egészségbiztosítási, egészségügyi ügyvitelszervező egészségbiztosítás
e: informatikus egészségügyi menedzser (egészségügyi informatikus)	Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Semmelweis Egyetem 	
		 orvosi laboranalitikus (pl.: orvosdiagnosztikai laboratóriumi analitikus, orvosi kutatólaboratóriumi analitikus szakirányok)	f: orvosdiagnosztika laboratóriumi analitikus	Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem 	
		 egészségügyi szakoktató **	f: egészségügyi szakoktató	Semmelweis Egyetem	
pedagógusképzés*	 óvodapedagógus, tanító	 óvodapedagógus 
(nemzetiségi szakirányokkal)	f: óvodapedagógus, nemzetiségi (cigány-roma) óvodapedagógus, nemzetiségi óvodapedagógus-horvát, nemzetiségi óvodapedagógus-német, nemzetiségi óvodapedagógus-román, nemzetiségi óvodapedagógus-szerb, nemzetiségi óvodapedagógus-szlovák, nemzetiségi óvodapedagógus-szlovén, 	Apor Vilmos Katolikus Főiskola
Debreceni Egyetem
Eötvös József Főiskola
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Kaposvári Egyetem
Kecskeméti Főiskola
Miskolci Egyetem
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Tessedik Sámuel Főiskola
Vitéz János Római Katolikus Tanítóképző Főiskola	
		 tanító (nemzetiségi szakirányokkal)	f: tanító, nemzetiségi (cigány-roma) tanító, nemzetiségi (horvát) tanító, nemzetiségi (német) tanító, nemzetiségi (román) tanító, nemzetiségi (szlovák) tanító,
nemzetiségi (szlovén) tanító	Apor Vilmos Katolikus Főiskola
Berzsenyi Dániel Főiskola
Eötvös József Főiskola
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Kaposvári Egyetem
Kecskeméti Főiskola
Károli Gáspár Református Egyetem
Kölcsey Ferenc Református Tanítóképző Főiskola
Miskolci Egyetem
Nyíregyházi Főiskola
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Szent István Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Tessedik Sámuel Főiskola
Vitéz János R. Katolikus Tanítóképző Főiskola 	
		 konduktor (óvodapedagógus, tanító szakirányokkal) 	f: konduktor-óvodapedagógus, konduktor tanító	Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézete 	
	gyógypedagógus*	 gyógypedagógus (értelmileg akadályozottak pedagógiája, tanulásban akadályozottak pedagógiája, hallássérültek pedagógiája,  logopédia, látássérültek, szomatopedagógia, pszichopedagógia szakirányokkal)	f: hallássérültek pedagógiája, látássérültek pedagógiája, logopédia, pszichopedagógia, értelmileg akadályozottak pedagógiája, szomatopedagógia, tanulásban akadályozottak pedagógiája
e: gyógypedagógia	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Szegedi Tudományegyetem
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Kaposvári Egyetem	
sporttudomány	sport 	  testnevelő-edző *	f: testnevelő tanár, szakedző
e: testnevelő tanár, gyógytestnevelő tanár	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem 	
	testkultúra	 sportmenedzser	f: sportmenedzser	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem 	
		 rekreáció-, életmód- és egészségfejlesztés*	f: rekreáció, egészségtantanár
e: egészségtantanár
	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Semmelweis Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola
Eszterházy Károly Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem 	
		 humánkineziológia	e: humánkineziológia	Semmelweis Egyetem 	
természettudomány	 élő természettudomány	 biológia* 	f: biológia tanári*
e: alkalmazott növénybiológus, biofizikus, biológus, molekuláris biológus, biológia tanári*	Szegedi Tudományegyetem
Eszterházy Károly Főiskola
Berzsenyi Dániel Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem 	
	 élettelen természettudomány	 fizika *	f: fizika tanári*
e: fizikus, alkalmazott fizikus, fizikus-mérnök, informatikus fizika (fizikus informatikus), mérnök-fizikus, csillagász, fizika tanári*	Szegedi Tudományegyetem
Eszterházy Károly Főiskola
Berzsenyi Dániel Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Miskolci Egyetem
Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem	
		 kémia*	f: vegyész-fizikus laboratóriumi operátor, kémia tanári*
e: informatikus vegyész (kémiai informatikus), klinikai kémikus, vegyész, kémia tanári*	Szegedi Tudományegyetem
Eszterházy Károly Főiskola
Berzsenyi Dániel Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem 
Veszprémi Egyetem 	
	 föld- és földrajztudományi	 földrajz*	f: földrajz tanári*
e: földrajz tanári*, geográfus	Szegedi Tudományegyetem
Eszterházy Károly Főiskola
Berzsenyi Dániel Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem	
		 földtudományi*	e: geofizikus, geológus, meteorológus, térképész	Szegedi Tudományegyetem
Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem
Miskolci Egyetem  	
	 környezet-tudomány* (pl.: technika szakirány)	 környezettan* 	f: környezetvédelem-tanári*, technikatanári*
e: környezettudományi, környezettan-tanári*, technikatanári*	Eötvös Loránd Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Pécsi Tudományegyetem
Veszprémi Egyetem
Nyugat-Magyarországi Egyetem
Berzsenyi Dániel Főiskola 
Eszterházy Károly Főiskola 
Nyíregyházi Főiskola 
Szegedi Tudományegyetem 	
	 matematika-tudomány	 matematika* 	f: matematika tanári*
e: matematika tanári*, alkalmazott matematikus, matematikus, ábrázoló geometria tanári*	Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem
Szegedi Tudományegyetem
Eszterházy Károly Főiskola
Berzsenyi Dániel Főiskola
Nyíregyházi Főiskola
Pécsi Tudományegyetem
Debreceni Egyetem
Eötvös Loránd Tudományegyetem 	

* Az egyes képzési területeken a tanári szakképzettség tanári mesterszakon szerezhető meg. A táblázat – figyelembe véve a közismereti tanárképzés és a szakmai tanárképzés jellemzőit – csillaggal jelöli meg, hogy melyik képzési területen, képzési ágban biztosítottak az alapszakhoz (szakirányhoz kapcsolódóan) a tanárképzés előfeltételei, amelyekre mester (magister) fokozatot nyújtó tanári felkészítés épülhet a közismereti vagy szakmai tanári szakra korábban kiadott szakindítási engedélyek alapján. Mesterszakon szerezhetők meg az e táblázatban nem szereplő művészeti képzési területen is a közismereti vagy szakmai tanári szakképzettségek, továbbá a hittudomány tudományterületen a hittanár-nevelőképzés.

3. számú melléklet a ………./2004.. (…) Korm. rendelethez

A végzettségi szinteket leíró általános (nem szakspecifikus) jellemzők 
(kompetenciák)

1. A többciklusú, lineáris képzésben a képzés első ciklusában szerezhető végzettségi szint jellemzői:

A felsőfokú alap (bachelor) fokozatot olyan hallgatók kaphatják, akik 
a) a képzés során az ismereteket illetően bizonyították, hogy
–	alaposan ismerik a tanulmányi területükhöz kapcsolódó elveket, és képesek azok kritikus megértésére;
–	képzési területükön olyan ismereteket szereztek, amelyek alapján az adott és más képzési területen folyó mesterképzésbe léphetnek;
–	a választott képzési ág összefüggésein kívül eső alapfogalmak és alapelvek önálló elsajátítására és alkalmazására is képesek, beleértve ezeknek az elveknek egy adott munkakörben való felhasználását is;
–	ismerik a tanulmányi területre érvényes ismeretszerzés módjait és a fő kutatási módszereket; 
–	képesek eldönteni, hogy egy adott problémát milyen megközelítésekben lehet megoldani, és hogy az adott esetben milyen mértékben alkalmasak ezek a megközelítések a probléma sikeres megoldására;
–	ismerik saját tudásuk határait, és azt, hogy ezek a korlátok hogyan befolyásolják elemzéseiket és magyarázataikat;

b) ismereteik alkalmazását illetően a fokozattal rendelkezők alkalmasak
–	szakképzettségüknek megfelelő munkakör ellátására;
–	információk kritikus elemzésére és feldolgozására, mindehhez kellően megalapozott technikák széles skáláját képesek felhasználni, és az elemzés során felmerülő problémákra különböző megoldásokat tudnak javasolni;
–	idegen nyelven és az informatika legújabb eszközeivel is hatékonyan kommunikálni, és az információkat, érveket és elemzéseket szakmai és nem szakmabeli közönségnek különböző nézőpontok szerint bemutatni;
–	a képzési ágon belül elsajátított problémamegoldó technikák hatékony alkalmazására;
–	önálló továbbtanulással vagy szervezett továbbképzések segítségével meglevő készségeik fejlesztésére, és olyan új kompetenciákat elsajátítására, melyek segítségével alkalmassá válhatnak egy szervezeten belül felelősségteljes munkakör vállalására;

c) a szakmai attitűdök és magatartás terén rendelkeznek
–	olyan személyi tulajdonságokkal és más területekre is átvihető ismeretekkel, valamint együttműködési készséggel, melyek a személyi felelősséget és egyéni döntéshozatalt is megkövetelő munkakörökhöz szükségesek;
–	minőségtudattal és sikerorientáltsággal;
–	saját tevékenységük kritikus értékelésének képességével, valamint értékek kialakítására és megtartására törekvő céltudatos magatartással.

2. A többciklusú, lineáris képzésben a képzés második ciklusában szerezhető végzettségi szint jellemzői:

A mester (magister) fokozatot olyan hallgatók kaphatják, akik 
a) a képzés során az ismereteket illetően bizonyították
–	tanulmányi területükön az ismeretek rendszerezett megértését és elsajátítását, illetve a többnyire tudományáguk vagy megszerzett szakmai tapasztalatuk ismereti határairól származó információk, felmerülő új problémák, új jelenségek kritikus feldolgozására való felkészültségüket;
–	saját kutatásaikhoz vagy tudományos munkáikhoz szükséges, széles körben alkalmazható problémamegoldó technikák alapos megismerését;
–	eredeti látás- és gondolkodásmódjukat a megszerzett tudás alkalmazásában és gyakorlati hasznosíthatóságában, valamint a problémamegoldó technikák felhasználhatóságában; továbbá a tudományág mélyebb összefüggéseinek megértéséhez és magyarázatához szükséges megfelelő információk beszerzésének eljárásaiban;
–	a fogalmi gondolkodás és az absztrakció értő használatát, mely képessé teszi a végzettet
= a tudományágban az aktuális kutatások és a tudományos munka kritikus értékelésére; 
= a különböző módszertanok értékelésére, önálló kritika kifejlesztésére és szükség esetén alternatív megoldások felvetésére;

b) ismereteik alkalmazását illetően a fokozattal rendelkezők alkalmasak:
–	rendszerszerűen és kreatívan új és összetett témakörökkel foglalkozni, a rendelkezésre álló adatok hiányosságai ellenére is a lehetőségek szerint helytálló bírálatot vagy véleményt megfogalmazni, döntést hozni, és az ebből adódó következtetéseket szakmai és nem szakmai közönség számára közérthetően bemutatni;
–	a megoldandó problémák megértése és megoldása terén önálló tevékenységre és eredeti ötletek felvetésére;
–	szakmailag magas szinten önállóan megtervezni és végrehajtani feladatokat;
–	saját tudásukat magasabb szintre emelni, képzési területük belső törvényszerűségeinek megértését elmélyíteni és önműveléssel, önfejlesztéssel folyamatosan új képességeket kialakítani;

c) a szakmai attitűdök és magatartás terén rendelkeznek
–	olyan munkakörökhöz szükséges tulajdonságokkal és más területekre is átvihető ismeretekkel, valamint együttműködési készséggel, melyek megkövetelik
			= a kezdeményezés és személyes felelősség gyakorlását,
			= a döntéshozatalt összetett és előre kiszámíthatatlan helyzetekben,
			= a szakmai továbbképzéshez szükséges önálló tanulási képességeket.
–	saját tevékenységük kritikus értékelésének képességével, valamint értékek kialakítására és megtartására törekvő céltudatos magatartással.

4. számú melléklet a ………../2004. (…) Korm. rendelethez

Az 1993. évi felsőoktatásról szóló LXXX. törvény alapján kiadott, az egyes szakok képesítési követelményeikről rendelkező jogszabályok

1. Agrár szakcsoport:
- 146/1998. (IX. 9.) Korm. rendelet az agrár-felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
-	166/1996. (XI. 20.) Korm. rendelet a mezőgazdasági szakigazgatási szervező mérnöki szak képesítési követelményeiről
-	220/2002. (X. 24.) Korm. rendelet az egyetemi szintű informatikus agrármérnök alapképzési szak képesítési követelményeiről
-	222/2002. (X. 24.) Korm. rendelet a főiskolai szintű szőlész-borász alapképzési szak képesítési követelményeiről 
2. Bölcsész szakcsoport:
- 161/1999. (XI. 19.) Korm. rendelet a főiskolai szintű fotóriporter és képszerkesztői alapképzési szak képesítési követelményeiről
-	129/2001. (VII. 13.) Korm. rendelet a felsőoktatásban a bölcsészettudományi és egyes társadalomtudományi alapképzési szakok képesítési követelményeiről
-	121/2001. (V. 15.) Korm. rendelet az egyetmi szintű politológia alapképzési szak képesítési követelményeiről
3. Egészségügyi szakcsoport:
- 36/1996. (III. 5.) Korm. rendelet az egészségügyi felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
- 169/1996. (XI. 20.) Korm. rendelet az egészségbiztosítási szak képesítési követelményeiről
- 102/2001. (VI. 20.) Korm. rendelet az egyetemi szintű egészségügyi informatikus alapképzési szak képesítési követelményeiről
- 85/2000. (VI. 15.) Korm. rendelet az egyetemi szintű ápoló alapképzési szak képesítési követelményeiről
-	167/1996. (XI. 20.) Korm. rendelet az orvosdiagnosztikai laboratóriumi analitikus szak képesítési követelményeiről
-	5/2003. (I. 18.) Korm. rendelet az egyetemi szintű informatikus egészségügyi menedzser alapképzési szak képesítési követelményeiről
-	16/2003. (II. 19.) Korm. rendelet a főiskolai szintű diagnosztikai képalkotó alapképzési szak képesítési követelményeiről
4. Gyógypedagógiai szakcsoport:
- 168/2000. (IX. 29.) Korm. rendelet a gyógypedagógiai felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
5. Jogi és szociális igazgatási szakcsoport:
- 53/2000. (IV. 13.) Korm. rendelet az államigazgatási és szociális igazgatási felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
- 54/2000. (IV. 13.) Korm. rendelet a jogtudományi felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
- 83/2000. (VI. 15.) Korm. rendelet a főiskolai szintű igazságügyi ügyintéző alapképzési szak képesítési követelményeiről

6. Katonai szakcsoport:
- 28/1999. (II. 12.) Korm. rendelet a katonai felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
7. Közgazdasági szakcsoport:
- 4/1996. (I. 18.) Korm. rendelet a közgazdasági felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
- 168/1996. (XI. 20.) Korm. rendelet a humán erőforrás menedzser szak képesítési követelményeiről
- 46/1997. (III. 12.) Korm. rendelet a nemzetközi kapcsolatok alapképzési szak képesítési követelményeiről
- 124/1999. (VIII. 6.) Korm. rendelet az egyetemi szintű nemzetközi tanulmányok alapképzési szak képesítési követelményeiről
- 263/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet a főiskolai szintű üzleti kommunikáció alapképzési szak képesítési követelményeiről
- 36/2001. (III. 5.) Korm. rendelet a főiskolai szintű európai szintű közszolgálati és üzleti szervező alapképzési szak képesítési követelményeiről
- 37/2001. (III. 5.) Korm. rendelet az egyetemi szintű gazdasági informatika alapképzési szak képesítési követelményeiről
8. Műszaki szakcsoport:
- 157/1996. (X. 22.) Korm. rendelet a műszaki felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
9. Művészeti szakcsoport:
- 105/1998. (V. 23.) Korm. rendelet a művészeti felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
10. Rendvédelmi szakcsoport:
- 55/1999. (III. 31.) Korm. rendelet a rendvédelmi felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
11. Szociális szakcsoport:
-	 6/1996. (I. 18.) Korm. rendelet a szociális felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
12. Tanári képesítés:
- 111/1997. (VI. 27.) Korm. rendelet a tanári képesítés követelményeiről
13. Tanító és óvodapedagógus szakcsoport:
-	158/1994. (XI. 17.) Korm. rendelet a tanító, a konduktor-tanító és az óvodapedagógus alapképzésben a képesítési követelményekről
-	219/2002. (X. 24.) Korm. rendelet a főiskolai szintű konduktor-óvodapedagógus alapképzési szak képesítési követelményeiről

14. Természettudományos szakcsoport:
- 166/1997. (X. 3.) Korm. rendelet a természettudományos felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről
- 84/2000. (VI. 15.) Korm. rendelet az egyetemi szintű molekuláris biológus alapképzési szak képesítési követelményeiről

15. Testkulturális szakcsoport:
- 160/1997. (IX. 26.) Korm. rendelet a főiskolai és az egyetemi szintű egészségtan-tanár szakok képesítési követelményeiről
- 44/2002. (III. 21.) Korm. rendelet a testkulturális felsőoktatás alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről

RÉSZLETES INDOKLÁS

A felsőoktatási törvényt módosító 2003. évi XXXVIII. törvény felhatalmazást adott arra, hogy az oktatási miniszter engedélyével az alapképzési szakokon megszerezhető, a végzettségi és szakképzettségi követelményekről rendelkező képesítési követelményektől eltérő szerkezetű, tartalmú, időtartamú képzések indulhassanak.

A szakalapítás és szakindítás eljárási rendje az átmeneti időszakban a rendelettervezet alapján módosul.

1. §

Az új alapszakszerkezet a korábbi szakszerkezet felülvizsgálatára épül. A rendelet a felsőoktatási intézmények működőképességének, a képzési tevékenység folyamatosságának biztosításával teremti meg az átalakulás feltételeit.

A felsőoktatási törvény felhatalmazása alapján több jogszabály is érinti a szakok követelményeit. A 4. számú mellékletben felsorolt jogszabályokban meghatározott képesítési követelményeket, továbbá a felsőoktatási tanulmányi pontrendszer (kreditrendszer) bevezetéséről és az intézményi kreditrendszerek egységes nyilvántartásáról szóló 200/2000. (XI. 29.) Korm. rendeletben és a felsőoktatási alapképzési szakok képesítési követelményeinek kreditrendszerű képzéséhez illeszkedő kiegészítéséről szóló 77/2002. (IV. 14.) Korm. rendeletben foglaltakat, valamint a Magyar Akkreditációs Bizottság működéséről szóló 199/2000. (XI. 29.) Korm. rendeletben meghatározottakat a rendeletben foglalt eltérésekkel kell az átmeneti időszakban alkalmazni.

2. §

A többciklusú, lineáris képzési rendszerben a képzés két fő ciklusra épül, amely után a harmadik képzési ciklusba, a doktori képzésbe lehet belépni. Az első 3–4 éves képzési ciklust legfeljebb kétéves második képzési ciklus követi. Az első képzési ciklusban alap (bachelor) fokozat, a második képzési ciklusban mester (magister) fokozat szerezhető. Kormányrendelet az új képzési rendszerhez igazodóan határozza meg az alapvető fogalmakat.

A felsőoktatási intézmények az egyes szakterületek alapképzési szakjainak képesítési követelményeiről szóló külön kormányrendeletek alapján az oktatási miniszter szakindítási engedélyével folytatnak jelenleg egyetemi és főiskolai szintű alapképzést. A képesítési követelmények kiadásáról az Ftv. rendelkezik. Az alapképzési szakrendszer korábbi áttekintésére a ’90-es évek elejétől került sor. A felsőoktatásban a szakokat a kormányrendeletben kiadott képesítési követelmények legitimálták.

A rendelet mindezekből következően figyelemmel van a korábban kiadott képesítési követelményekre és az intézmények szakindítási engedélyeire. 

3. §

A rendelkezések a képesítési követelményektől eltérő szerkezetű, időtartamú új képzési szerkezetre figyelemmel határozzák meg a végzettségi szintekhez kapcsolódó fokozatokat. A többciklusú, lineáris képzés első ciklusában és második ciklusában is szerezhető a munkaerőpiacon való azonnali elhelyezkedéshez szükséges szakképzettség.

A rendelkezés a lépcsősen egymásra épülő képzési szerkezethez igazodóan meghatározza a végzettségi szinteket, a képzési idő minimális és maximális időtartamát, megőrizve a jelenlegi szabályozás azon rendelkezését, amely szerint azon alapszak esetében, ahol az adott képzési ágban vélhetően mesterszak is létesül, a képzési idő az öt évet csak indokolt esetben haladhatja meg. 

4. §

A jogszabály új fogalomként határozza meg a többciklusú, lineáris képzésben a képzési bemenetet. E szerint egy képzési területhez tartozó alapképzési szakokon a felvétel közös bemenettel is történhet, és a képzés első vagy első két szemesztere részben vagy egészben közös ismeretanyagra épül. A hallgatók a képzési ágon belül a közös képzési szakasz lezárása után vagy már a felvételre jelentkezéskor választhatnak szakot.

Az Ftv. alapján a végzettség és szakképzettség követelményeit a képesítési követelmények határozzák meg. A kreditrendszerű oktatás 2003 szeptemberétől valamennyi felsőoktatási intézményben elkezdődött. A képesítési követelmények kreditrendszerű képzéshez illeszkedő kiegészítéséről a 77/2002. (IV. 31.) Korm. rendelet intézkedett. Az új alapszakok tekintetében a képzési folyamat leírása helyett a kimeneti szabályozás elve érvényesül. 
Új alapszakok jönnek létre, ezért rájuk a korábbi rendelkezések jelen rendeletben leírt eltérésekkel értelmezhetők. 

A hallgatói egyéni tanulmányi utak segítése érdekében a rendelet továbbra is meghatározza a szabadon választható tantárgyakhoz rendelt kreditek minimális arányát, továbbá a szakdolgozathoz rendelhető kreditek tartományát. A rendelkezés a főbb tanulmányi területek kreditértékei helyett az alapszak képzési ágon belüli közös képzési szakaszához rendelhető kreditek arányát, továbbá a képzési ágban vagy intézményi hatáskörben az alapszak tantervében meghatározott specializációhoz rendelhető kreditek százalékos arányát, valamint a gyakorlati ismeretek minimális kreditértékét fogalmazza meg. Mindezen rendelkezések, az alapszakra elfogadandó képzési és kimeneti követelményeket figyelembe véve, az intézményi tantervek saját hatáskörben történő, az intézmény személyi és tárgyi feltételeinek megfelelő képzési programok kialakítását teszik lehetővé. A paragrafus a kreditrendszerű oktatáshoz igazodóan szabályozza az államilag finanszírozott képzésben részt vevő hallgatók támogatásának időkeretét.

Az alapszakokon intézményi hatáskörbe tartozik a választható szakirányok felajánlása. A paragrafus a szakirányhoz szükséges kreditértékről rendelkezik.

5. §

Az előzetes szakmai egyeztetés alapján a korábbi gyakorlathoz igazodóan az orvos, állatorvos, fogorvos, gyógyszerész, jogász, építész szakokon egységes – alap (bachelor) fokozat kimenet nélküli – mester (magister) fokozatú megszerzésére irányuló képzés folyik. 

6–7., 9. §

Az alapképzési szakok létesítésére (a korábban szakokra lebontott képesítési követelmények meghatározása helyett), a Magyar Rektori Konferencia és a Főiskolák Főigazgatói Konferenciája által létrehozott szakmai bizottságok javaslata alapján az új szakstruktúra kormányrendeleti szintű kihirdetésével kerül sor. A szakmai konszenzus alapján kialakított szakstruktúra tartalmazza:

–	a képzések tudományterülete, a szakmai tanulmányok irányultsága szempontjából hasonló vagy részben megegyező vonásokat mutató szakok képzési területeit,
–	a képzési területen belül a közös bemenetet biztosító képzési ágakat,
–	a felsőfokú alapképzésben a belépésnél középiskolai végzettséget feltételező, alap (bachelor) fokozatot nyújtó alapszakokat,
–	a második képzési ciklusra figyelemmel rögzíti a hallgatói tanulmányi munkaidő-ráfordítással járó tanulmányi követelmények teljesítésének kreditértékeit, ezzel a képzési időt az egyes képzési ciklusokban.

Az új szakjegyzék szerint módosul a felsőoktatás képzési szerkezete.

Az egyes alapszakok meghatározásához szükséges a képzési és kimeneti követelményeket leíró mutatók meghatározása. Az egyes képzési területeken, illetve képzési ágakban a felsőoktatási intézmények által delegált képviselőkből álló szakterületi bizottságok a szakrendszer ismérvei alapján közösen határozzák meg az egyes alapszakok képzési és kimeneti követelményeit. A képzési és kimeneti követelmények kialakításához kapcsolódóan a rendelettervezet is kiemeli a szakmai szervezetek és munkaadók képviselőinek bevonását a szakmai munkába. Tekintettel arra, hogy a képzési programok akkreditációját a hatályos felsőoktatási törvény határozza meg, a képzési és kimeneti követelményekről az oktatási miniszter a Magyar Akkreditációs Bizottság állásfoglalását is megkéri. Az Ftv. 76. §-a (2) bekezdése értelmében az oktatási miniszter tanácsadó testületének a felsőoktatási intézmény és szakképzési rendszerének fejlesztésére, korszerűsítésére vonatkozó koncepciókat illetően véleményezési jogköre van, ezért a szakbizottságok által kidolgozott képzési és kimeneti követelményeket az oktatási miniszter a Felsőoktatási és Tudományos Tanácsnak is megküldi véleményezésre.

A Nemzeti Bologna Bizottság más országokhoz hasonlóan, a Bolognai Nyilatkozatban megfogalmazott feladatok végrehajtását segíti. A Magyar Rektori Konferencia és a Főiskolák Főigazgatói Konferenciája által létrehozott, felsőoktatási intézményekből delegált szakbizottságok munkájának koordinálását az elmúlt időszakban a Nemzeti Bologna Bizottság látta el, illetve a Nemzeti Bologna Bizottság tett ajánlást a rendelet 2. számú mellékletében szereplő végzettségi szinteket leíró jellemzőkre. Ezért az új szakszerkezet ismeretében fontos szerepe van a tartalmi fejlesztés további segítésében is.

A képzési és kimeneti követelmények mielőbbi elfogadása szükséges ahhoz, hogy a felsőoktatási intézmények szakindítási kérelmet nyújthassanak be, illetve a felvételre jelentkező hallgatók számára, figyelembe véve a 2006. szeptember 1-jei határidőt, 2005 őszén az új alapszakok a felsőoktatási felvételi tájékoztató kiadványban meghirdethetők legyenek.

8. §

A kimeneti szabályozás elveihez igazodóan és a végzettségi szinteket leíró jellemzőket figyelembe véve határozza meg a rendelet a képzési és kimeneti követelmény leírásához szükséges információk körét. Fontos szempont, hogy úgy kell a kimeneti követelményeket meghatározni, hogy az alapszakra épülően mester (magister) fokozatot nyújtó mesterszak kialakítható legyen, illetve a képzési és kimeneti követelmény legalább egy lehetséges mesterszak képzési és kimeneti követelményeit határozza is meg. 

10. §

A rendelet az Ftv-ben meghatározott kereteket figyelembe véve szabályozza a szakindítás eljárását, továbbá azt, hogy az átmenet biztosítása érdekében első körben azok az intézmények nyújthatnak be az új alapszakokra szakindítási kérelmet, amelyeket a Magyar Akkreditációs Bizottság a 2002. június 30-án zárult első teljes körű intézményi akkreditáció során akkreditált.

A szakindításhoz kapcsolódó rendelkezés, hogy az alapszak dokumentumai kidolgozása során, a személyi tárgyi feltételek mellett, a felsőoktatási intézmény mutassa be azon oktatási és az alapszak szempontjából jellemző értékelési és ellenőrzési módszereket, eljárásokat is, amelyek a képzés eredményes megvalósítását biztosítják, továbbá az országos és regionális munkaerő-szükségletet a szak iránt.

11. §

Szakmai konszenzus alakult ki abban, hogy az európai országokhoz hasonlóan Magyarországon is mester (magister) fokozatot nyújtó képzésben valósuljon meg a közismereti és szakmai tanárképzés. A mesterszakok szakrendszerének kialakítása 2004 őszére tervezett feladat.

Azon alapszakon, amelyről tanári mesterszakon is folytathatók a felsőfokú tanulmányok, az alapszakon szerezhető szakképzettséghez egységesen megkívánt 120 kreditpont akkumulálása mellet, de legalább két féléven át biztosítani kell a többszakos tanári felkészítés tárgyainak – beleértve a pedagógiai, pszichológiai modulok – felvételének lehetőségét. A szakos képesítéshez szükséges ismeretek aránya az alap (bachelor) fokozat megszerzéséhez szükséges kreditpontok 2/3-a. A kötelezően választható további ismeretek keretében – a tanári mesterszakra irányuló tanulmányok választása esetén – részben tanári képesítésre felkészítő tárgyak felvételére, részben a második tanári mesterszak szakterületi ismereteire történő felkészítésre kerül sor. A közoktatás igényeinek megfelelően így alapozható meg az egyetemi szintű végzettség megszerzéséhez igazodóan mesterképzésben, két szakon (egy fő- és egy mellékszakon záruló) a kétszakos tanári kimenet, illetve a tanári mesterségre való felkészítésben a Nemzeti Alaptantervben meghatározott műveltségi területi feladatok ellátását biztosító szakképzettség feltételeinek képzésben történő megteremtése. Ha a hallgató nem a tanári képesítés megszerzését választja, akkor a szakos képesítéshez szükséges ismeretköröket kell hogy felvegye.

Mester (magister) fokozatot nyújtó tanári képzési program indításának engedélyezéséhez kapcsolódóan a jogszabály feltételként írja elő a tanári képesítés képesítési követelményeiről szóló hatályos jogszabályban meghatározott személyi és tárgyi feltételek meglétét. 

12. §

A kormányrendelet-tervezet értelmében a korábban főiskolai szintű végzettséget és szakképzettséget szerzettek számára is biztosítani kell a mesterszakokra történő továbblépés lehetőségét. 

Fontos oktatáspolitikai cél, hogy az alapszak indítását követően a felsőoktatási intézmények  a saját és a más felsőoktatási intézményben végzett hallgatóknak is azonos feltételek mellett kell hogy biztosítsák a mester szakra történő továbblépés lehetőségét.

13. §

A jogszabály záró rendelkezése tartalmazza mindazokat az átmeneti szabályokat, amelyek a régi szakszerkezetnek az új szakszerkezetre való átalakítása során a hallgatók jogbiztonságát és az intézmény működőképességét biztosítják.

A szakindítás kérelmének lehetőségével azok az intézmények élhetnek, amelyek az adott képzési ágban korábbról szakindítási engedéllyel rendelkeztek.

Adott felsőoktatási intézményben az új alapszakon meginduló képzéssel párhuzamosan hagyományos szerkezetű képzés nem indítható.

Új alapszak létesítése a szakszerkezet teljes átalakítása után, az új felsőoktatási törvényben meghatározottan, az egyes képzési területek újabb, de legalább 5 évenként történő felülvizsgálatát követően kezdeményezhető.

Az átalakulás időszakában az új szakszerkezet alapszakjainak indítására sem nyújtható be kérelem olyan intézmény részéről, amely intézményben korábban nem volt előzménye a képzési ágnak, illetve az adott alapszaknak.

A rendelkezések biztosítják a korábban megkezdett tanulmányoknak a hagyományos rendszerű képzésben történő befejezését; a korábban végzetteknek az új rendszerű képzésbe való belépését; a különböző intézményekben első képzési ciklusban végzetteknek azonos feltételek szerint történő felvételét a mesterszakokra.

A hatálybaléptető rendelkezések biztosítják a régi és új szerkezetű képzési rendszerben szerzett szakképzettségeknek a végzettség elismerése, a hazai és nemzetközi alkalmazás szempontjából történő megfeleltetését.